![](images/spacer.gif) |
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Sadržaj:
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
Naslovna Octopus Databaza Komunikacija Pretraživanje
Bolesti riba
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Poslednjih 10 poruka
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Sekcije - tekstovi
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Posećenost
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
Imali smo 147495979posećenih stranica od January 2005
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Forumi › VODA › Fizičko hemijske osobine vode › Amonijak tihi ubica |
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
Idi na stranu: 1, 2, 3 Sledeća
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Amonijak tihi ubica
Poslato: Sre Nov 23, 2005 2:59 am
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
Pridružio se: Feb 20, 2005 Poruke: 1595 Lokacija: Beograd, Srbija
|
Amonijak je gas koji ubija ribu i koji je veoma opasan pa njih, ako se pojavi u akvarijumu. Sam proces nastajanja Amonijaka je već opisan i ja sad neću zalaziti u to. Najčešće sejavlja kod akvarista početnika koji nisu još upućeni u sistem funkcionisanja samog akvarijuma. Ne tako davno i sam sam mislio da je akvaristika samo kupovina akvarijuma, sipanje vode i kupovina riba, a tek kasnije saznao da je to nešto mnogo ''više'' i da osim mehaničke filtracije je potrebno obezbediti i dobru biološku fitraciju. Amonijak se još javlja i u novo-formiranim akvarijumima i nedovoljno zaciklanim dok još nema dovoljno korisnih bakterija u biološkom delu filtera, koje bi pretvorile taj opasan gas u manje opasan nitrit i na kraju bezopasan nitrat. Ovaj gas se javlja i kada preterano hranimo ribu te se sav višak hrane i izmet riba raspada, pa filter ne može da ga preradi ili kada je akvarijum prenaseljen a fitracija slaba.
Jedan od načina prepoznavanja prisustva Amonijaka je neprijatan miris koji dopire iz našeg akvarijuma i na samoj površini vode se stavara pena, ribe menjaju ponašanje, gube boju i na kraju umiru bez nekih vidljivih znakova bolesti na sebi. Takvo ponašanje ribe obično upućuje akvariste na neku od bolesti i kreće se sa nekim tretmanom da bi izlečili ribu, što je pogrešno jer već oslabljenu ribu mi tretiramo nekim lekom koji joj ne pomaže i na kraju riba crkava.
Češćim zamenama vode i usisavanjem akvarijuma možemo smanjivati njegovu koncetraciju u vodi, a dobrim fiterom i filter masom u njemu, obezbedićemo bezbedan boravak ribama u našem akvarijumu.
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Re: Amonijak tihi ubica
Poslato: Sre Nov 23, 2005 12:17 pm
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Re: Amonijak tihi ubica
Poslato: Sre Nov 23, 2005 5:56 pm
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
Pridružio se: Jul 13, 2005 Poruke: 1167 Lokacija: Beograd
|
Problem sa amonijakom u akvarijumu, kao sto je Mrvica rekao, je uvek aktuelna tema ma koliko se dugo bavili akvaristikom. I sam sam skoro oformio akvarijum i uprkos cinjenici da mi ovo nije prvi AQ i znajuci o stetnom dejstvu amonijaka po zdravlje riba, ipak sam napravio gresku sa naglim unosenjem veceg broja riba, sto su one malo osetljivije itekako osetile na “svojoj kozi”. S obzirom da je za ciklus postepene oksidacije po ribe smrtonosnog amonijaka u nitrite pa u nitrate potrebno prisustvo tzv. korisnih bakterija u bioloskom filteru, uceci na sopstvenim greskama i koristeci se dostupnim informacijama hteo bih da naglasim sledece:
1. Vreme potrebno da se akvarijum “izciklira” (trenutak kada se vise ne detektuje NH3 i NO2) moze ici i do 6 nedelja. Razloga za ovako dug period ciklanja vode u novom AQ ima vise ali je glavni onaj sto za razliku od drugih bakterija, potrebno je dosta vremena da se kolinije korisnih bakterija u filteru razmnoze i trajno nasele (primera radi potrebno je 15 sati pri optimalnim uslovima da se populacija baktrerija u filteru udvostruci). S obzirom da se radi o aerobnim baktrerijama koje postepeno oksidisu stetni amonijak, osim amonijaka, neophodno je i obavezno prisustvo kiseonika za njihov razvoj a samim tim i dobra aeracija kao i dobro strujanje akvarijumske vode kroz filter. Dok se u akvarijumu ne oslobodi amonijak a kasnije kao produkt njegove oksidacije nitrit, baktrerije nece ni poceti da se naseljavaju a samim tim i da zapocnu biolosku filtraciju. Proces se moze ubrzati dodavanjem kupovnih bio-startera ali postoji opasnost da u slucaju testiranja vode neposredno nakon njenog tretmana, dodjemo do ocitavanja pogresnih podataka. U cilju izbegavanja da se u novi AQ unesu nezeljeni patogeni mikro-organizmi i samim tim poveca broj nepoznatih faktora koji mogu nepovoljno uticati na nove stanovnoke akvarijuma, nisam pristalica ubacivanja “gotove” vode ili filter mase iz drugih “zaciklanih” akvarijuma. Takodje mislim da i ako je bilje prethodilo unosenju riba u AQ, kod novoformiranog akvarijuma u prvih nekoliko meseci ne bi trebalo zapocinjati sa dodavanjem CO2 u cilju prihrane AQ bilja upravo zbog sto bolje oksigenacije vode.
2. Kao sto sam na pocetku pomenuo, misljenja sam da je u slucaju novoformiranog akvarijuma konzervativniji pristup vezano za postepeno povecanje broja riba u akvarijumu sasvim opravdan, cime izbegavamo naglo povecanje organskog raspada u novom AQ. Sa naglim naseljavanjem riba u novoformirani AQ takodje rizikujemo da se vredosti amonijaka i nitrita u svega par dana znatno povecaju sto nedvosmisleno govori da akvarijum nije dovoljno iscikliran tj. da korisne bakterije prilikom bioloske filtracije ne mogu da prerade sav otpad u novonastalim (naglo pogorsanim) uslovima. Razlog za ovo je sto, nagli unos velikog broja riba kao i njihova prekomerna prehrana povecevaju koncentracije amonijaka. Ukoliko pri tome aeracija i filtracija nisu dovoljno dobre, povecava se mogucnost da dodje do stresa kod riba u AQ usled neodgovarajucih uslova i dalje do uginuca riba.
3. Konacno, uticaj amonijaka osim sto nije isti na sve ribe, takodje zavisi i od drugih parametara u AQ gde prvenstveno mislim na temperaturu i pH akvarijumske vode. U tom smislu uprosceno govoreci, sto je visa temperatura i pH to je stetan uticaj amonijaka na ribe veci. Obrnuto sa obaranjem pH, veci deo amonijaka prelazi u amonijum jon (NH4+) koji nema tako stetan uticaj na ribe. Ovo ne znaci da u slucaju da smo detektovali prisustvo amonijaka treba naglo oboriti pH i temperaturu vode vec znaci da iste koncentracije amonijaka u dva akvarijuma sa razlicitim parametrima vode nece podjednako stetno delovati na zdravlje riba.
FIKUS
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Re: Amonijak tihi ubica
Poslato: Čet Nov 24, 2005 12:57 am
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
Pridružio se: Jan 24, 2005 Poruke: 4924 Lokacija: Singidunum
|
Dobru i veoma značajnu temu ste započeli. Na našem jeziku o štetnom uticaju amonijaka na živi svet akvarijuma nema mnogo podataka. Stoga je prilično bitno da ovu priču dobro razradimo. Takodje mislim da nije zgoreg da svako od nas toj priči doda neku svoju notu kako bismo celu stvar što kavalitetnije kompletirali.
Amonijak je naime najtoksičnije jedinjenje azota. On nastaje kao produkt metabolizma u organizmu riba. Da budem konkretniji on u organizmu nastaje razlaganjem proteina , pri čemu se dobija energija. Tako dobijeni amonijak biva izlučen kroz škrge kao zamena za natrijum. Ovo je deo jonske reakcije. da bi ovo izlučivanje bilo močuće potrebno je da pH vrednost vode bude što približnija pH vrednosti krvi . Jedino tada amonijak se iz organizma riba normalno izlučuje u okolnu .
Dospevši u vodu, rastvoreni amonijak brzo reaguje dajući amonijum jone (NH4) i jone hidroksilne (OH) grupe. Medjutim u vodi se može naći i slobodni amonijak. Ipak ovde želim napomenuti da bi bilo pogrešno mišljenje da gore pomenuti, asocirani amoniijumov jon nije uopšte toksičan. On je jednostavno smatra samo manje toksičnim. Sa porastom temperature i pH, količina ovog slobodnog amonijaka je sve veća i on nastaje disocijacijom gore pomenutih jona na amonijak i vodu.(ovo je Fikus već pomenuo ali pošto je ponavljanje majka znanju nije na odmet da ponovim) Slobodni amonijak je daleko toksičniji po žive organizme od amonijum jona. Iz tih razloga količina amonijaka postaje mnogo kritičnija na višim pH vrednostima vode. Na primer na pH 8 slobodno je samo 5 % amonijaka dok je na pH 9 slobodno čak 20% amonijaka. Takodje sa porastom temperature vode količina slobodnog amonijaka je još kritičnija odnosno veća. Voda na 25 stepeni npr. sadrži pet puta više amonijaka nego ona čija je temperatura samo 5 stepeni. Nasuprot tome, bitno je napomenuti da količina amonijaka vidno opada sa porastom saliniteta. Tako je recimo toksičnost amonijaka 30 % manja u morskoj nego u slatkoj vodi sa istim pH.
Iz svega gore navedenog sasvim je jasno da se toksičnost ukupne koncetracije amonijaka u vodi mora posmatrati jedino u vezi sa pH vrednošću vode na odredjenoj temperaturi i salinitetu.
Letalnim (smrtonosnim) se smatraju koncentracije od već 0,2 do 0,5 mg/l. Ovo su zapravo koncentracije amonijaka koje relativno brzo ubijaju ribe . Stoga maksimalna koncentracija slobodnog amonijaka u vodi ne sme preći vrednost od 0.01 do 0,02 mg/l. Iznad ovih koncentracija ribe pokazuju povećane sklonosti ka bolestima do kojih dolazi usled pada imuniteta organizma. Takodje je bitno napomenuti da je osetljivost na amonijak kod različitih vrsta riba raznolika. Tako većina tetrica na koncentraciji od 0,005 mg/l već pokazuje hronične efekte u vidu iritacije škrga. Ikra i mlade ribe su takodje daleko osetljiviji na amonijak od odraslih primeraka iste vrste.
Da bi se izračunala količina slobodnog amonijaka u vodi nisu dovoljni samo testovi jer oni najčešće pokazuju ukpnu rastvorenu količinu amonijaka. Stoga se uvek treba obazirati na pH vode pri kome su data merenja vršena.
U cilju boljeg razumevanja evo tabele maksimalnih dozvoljenih količina amonijaka pri odredjenim temperaturama i pH vode
.................Temperatura u Stepenima
pH.............5.........10.......15.......20........25
6,5 pH......50........33,3.....22,2....15,4.....11,1
7,0 pH......16,7.....10,5.......7,4......5,0.......3,6
7,5 pH........5,1.......3,4.......2,3......1,6.......1,2
8,0 pH........1,6.......1,1.......0,7......0,5.......0,4
8,5 pH........0,5........0,4......0,3......0,2.......0,1
Sa fiziološke tačke gledišta povećane koncentracije amonijaka u vodi ometa osmoregulaciju ribe pri čemu sprečava permeabilnost ćelijskih membrana. Takodje znatno oštećuje mukus na škrgama. Usled iritacije amonijakom ćelije se ubrzano reprodukuju dovodeći do stanja poznatog kao hiperplazija , čime je protok vode kroz škrge znatno onemogućen. Amonijak takodje smanjuje sposobnost hemoglobina da prenosi kiseonik. Izuzetno velike – letalne koncentracije amonijaka u vodi dovode do uništenjea mukusa kože i želuca riba kao i do obilnih unutrašnjih krvarenja. Amonijak takodje deluje na centralni nervni sistem i mozak. Povećane koncentracije amonijaka koje pak nisu letalne, dovode do pada imunog sistema i nekih oboljanja pri čemu su ribe podložnije bakterijskim infekcijama škrga, peraja, kao i bakterijskim infekcijama organa za varenje. Trbušna vodenica se češće ljavlja pri povećanim koncentracijama slobodnog amonijaka u vodi.
Na početku ove priče rekao sam da se amonijak izlučuje preko škrga u spoljašnju vodenu sredinu i da je to izlučivanje optimalno kada je ph vode i krvi ribe približno isti. Na višim pH vrednostima riba sve teže izlučuje amonijak iz tela i on ostaje u telu dovodeći do pojave koju često nazivamo samotrovanje amonijakom. Ovo samotrovanje može biti dvojako : Akutno – kada pH okolne sredine recimo naglo poraste pri čime ribe postaju nemirne , jure po vodi uz trzaje mišića, pokazuju jaču pigmentaciju i depigmentaciju pojedinih delova tela te ubrzo ugibaju. Ono može biti i hronično kada se pH postepeno povećava . Tom prilikom dolazi najpre do promena na škrgama koje su najpre otekle i tamno crvene što se kasnije manifestuje postepeim odumiranjem škržnih listića. Ovo kasnije dovodi do masovnih letalnih ishoda i to pogotovo u jutarnjim časovima kada je količina rastvorenog kiseonika u vodi obično nešto manja. Do uginuća dolazi usled gušenja jer je površina škržnih listića postala nedovoljna.
Kako god iz svega ovoga što smo nas trojica do sada pomenuli lako je zaključiti da je amonijak u vodi veliki neprijatelja naših riba i da se nikako ne smamo opustiti i zaboraviti šta sve može da prouzrokuje u akvarijumu ukoliko se pojavi u količinama koje su veće od onih koje ribe tolerišu.
_________________ Octopus |
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Re: Amonijak tihi ubica
Poslato: Čet Nov 24, 2005 2:34 am
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Re: Amonijak tihi ubica
Poslato: Čet Nov 24, 2005 3:43 am
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Re: Amonijak tihi ubica
Poslato: Čet Nov 24, 2005 12:38 pm
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Re: Amonijak tihi ubica
Poslato: Čet Nov 24, 2005 2:42 pm
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Re: Amonijak tihi ubica
Poslato: Pet Nov 25, 2005 8:48 pm
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Re: Amonijak tihi ubica
Poslato: Sub Nov 26, 2005 10:34 am
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Re: Amonijak tihi ubica
Poslato: Pon Jan 23, 2006 11:25 am
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
Pridružio se: Jan 16, 2006 Poruke: 8 Lokacija: Beograd
|
Kao što gradnja kuće počinje sa izgradnjom temelja, i kao što možete izgraditi najbolju kuću na svetu ako temelji nisu odgovarajući, ona će pasti.
Isti je slučaj sa ovom temom i akvaristikom uopšte.
Svakom onom ko želi da počne da se bavi akvaristikom toplo preporučujem da nauči ovu temu napamet, jer kao što nemožete da pišete romane bez znanja slova , tako nemože ni da se bavi akvaristikom bez poznavanja ove teme.
Pošto je o temi dosta toga rečeno kako ovde, tako i u delu o filtraciji vode, dodaću samo moje jedno iskustvo koje nisam našao nigde u literaturi, a koje se u praksi pokazalo kao korisno.
Pri formiranju akvarijuma, posle postavljanja svega potrebnog i sipanja vode, sačekao bi nedelju dana i ubacio 3-4 zebrice ili tetrazone koje bi ubrzale proces stvaranja korisnih bakterija koje učestvuju u procesu nitrifikacije.Ovaj broj ribica sam koristio za akvarijume oko 100l.
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Re: Amonijak tihi ubica
Poslato: Pon Jan 23, 2006 9:51 pm
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Re: Amonijak tihi ubica
Poslato: Uto Jan 24, 2006 4:48 am
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Re: Amonijak tihi ubica
Poslato: Uto Jan 24, 2006 9:57 am
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
![](themes/SoftNews/images/corner-ul.png) |
Re: Amonijak tihi ubica
Poslato: Uto Jan 24, 2006 12:51 pm
|
|
![](themes/SoftNews/images/corner-ur.png) |
|
Ne možeš pisati nove teme u ovom forumu Ne možeš odgovarati na teme u ovom forumu Ne možeš menjati svoje poruke u ovom forumu Ne možeš brisati svoje poruke u ovom forumu Ne možeš glasati u ovom forumu Ne možeš da prikačiš fajlove na ovaj Forum Možeš da skidaš fajlove sa ovog foruma
|
|
![](images/spacer.gif) |